BPOC, boala pulmonară obstructivă cronică, este o afecțiune medicală gravă, a treia cauză de deces la nivel global, deseori asociată cu complicații cardiovasculare. În contextul Zilei Mondiale a BPOC, Societatea Română de Pneumologie (SRP) trage un semnal de alarmă cu privire la impactul negativ major al acestei patologii asupra vieții pacienților și a întregului sistem de sănătate din România.
„Pacienții cu BPOC trec de multe ori prin crize, mai corect spus exacerbări, care le afectează viața. Exacerbare înseamnă o perioadă în care simptomele se agravează sau apar simptome noi: tusea se intensifică, devine productivă și purulentă, iar dispneea se accentuează până când pacientul obosește la cele mai mici eforturi. Exacerbările sunt responsabile, la nivel global, de 50–75% din costul serviciilor de asistență medicală, de aceea, prevenirea sau reducerea numărului exacerbărilor severe pot avea un impact pozitiv major asupra costurilor. Spitalizarea reprezintă, de altfel, cea mai importantă componentă a costului unei exacerbări BPOC – aproape 50% din costurile legate de BPOC din Europa sunt cauzate de spitalizări.” explică Prof. Univ. Dr. Roxana Maria Nemeș, Președintele Societății Române de Pneumologie.
România cheltuie anual aproximativ 220 milioane de lei pentru 81.000 de cazuri de spitalizare, continuă și de zi. Această sumă reprezintă 1% din bugetul Fondului Național Unic de Asigurări Sociale de Sănătate. Peste 30% dintre cazurile cu diagnostic principal de BPOC, luate în evidență la nivel de spital, s-au prezentat cu o exacerbare acută.
„În România, BPOC are un impact important asupra populației generale, 8,3% dintre români fiind diagnosticați cu această boală care generează costuri importante la nivelul sistemului de sănătate. Pacientul cu BPOC stă mai multe zile internat în spital: o analiză preliminară făcută de SRP arată că la nivelul unui an calendaristic, peste 60% dintre pacienți au o durată a spitalizării de cel puțin 5 zile, un procent semnificativ dintre ei depășind 8 zile. De asemenea, pacienții cu BPOC sever stau mai multe zile internați la terapie intensivă versus alte patologii. 74% dintre acești pacienți sunt pensionari – persoane cu venituri de multe ori limitate. Cu toate acestea, în România, nivelul de compensare a medicamentelor pentru BPOC este doar 50%, un factor care generează consecințe negative asupra accesului pacienților la tratamente. A venit momentul să prioritizăm pacienții cu BPOC și această patologie la nivel de decizii de politică publică și să asigurăm un acces la tratament la standarde europene.” spune Prof. Univ. Dr. Florin Mihălțan, Președintele ales al Societății Române de Pneumologie.
Poluarea reprezintă unul dintre factorii principali de risc ai BPOC. „Ceea ce respirăm influențează sănătatea noastră. Din păcate, atât la nivel mondial, cât și în România, problemele de calitatea aerului sunt în creștere. OMS arată că dintre decesele premature legate de poluarea aerului, peste 50% sunt cauzate de maladiile ce afectează plămânul, iar dintre acestea, 40% sunt relaționate cu BPOC. Costul limitării schimbărilor climatice azi este mult mai mic comparativ cu abordarea consecințelor în viitor.” declară Prof. Univ. Dr. Ruxandra Ulmeanu, Directorul Școlii de Pregătire Postuniversitară a Societății Române de Pneumologie.
Prof. Univ. Dr. Cristian Oancea atrage atenția asupra gravității bolii și a importanței prioritizării reale a BPOC de către autorități, pacienți, medici: „BPOC este a treia cauză de deces la nivel mondial, iar 1 din 4 pacienți cu această afecțiune sunt diagnosticați cu cancer pulmonar. Exacerbările asociate au efecte atât asupra plămânilor, cât și asupra inimii: riscul de infarct miocardic este de două ori mai mare în primele 5 zile după o exacerbare moderată a BPOC. Iar riscul de deces crește cu 80% după 2 exacerbări moderate în decurs de 1 an. Mai mult de jumătate dintre pacienții spitalizați din cauza unei exacerbări decedează în primii 5 ani după spitalizare. BPOC este introdusă în Strategia Națională de Sănătate până în 2030, însă pacienții din România care trăiesc cu această boală gravă au nevoie să fie prioritizați în mod real prin acțiuni concrete de politică publică care să îmbunătățească managementul bolii”.
Reprezentanții asociaților pacienților cu afecțiuni cronice se alătură apelului de prioritizare a BPOC pe agenda de sănătate publică în România prin vocea lui Radu Gănescu și a Luminiței Vâlcea (COPAC-Coaliția Organizațiilor Pacienților cu Afecțiuni Cronice din România): „BPOC este o afecțiune fatală, care vine la pachet cu multe complicații pulmonare și cardiovasculare, iar pacienții care au acest diagnostic trec de multe ori prin crize și episoade acute de boală care le afectează profund viața. Din păcate, în plus față de problemele de sănătate pe care aceștia le au, sunt nevoiți să facă și alegeri fatidice: dacă și ce tratament își iau în fiecare lună. Pentru că în BPOC, compensarea este la 50%, ceea ce înseamnă ca accesul la terapii poate fi de 0%. Trebuie ca această realitate să se schimbe pentru pacienții cu BPOC, iar boala lor să fie o prioritate pentru autoritățile din România!”. Punctul de vedere COPAC este împărtășit și de Vasile Barbu, reprezentantul Asociației Naționale pentru Protecția Pacienților: „Din păcate, în România, pacienții cu BPOC sunt discriminați, pentru că ei azi nu au acces la tratament compensat adecvat, care să îi ajute în mod real să aibă grijă cum trebuie de boala lor. De multe ori, 50% înseamnă zero pentru un pacient cu BPOC. În România anului 2023 este inadmisibil să fie categorii de pacienți care nu au acces la tratament și care sunt nevoiți să aleagă ce organ vital sau ce afecțiune pun pe primul loc. Această situație trebuie schimbată acum!”.
Ce este BPOC?
Bronhopneumopatia obstructivă cronică (BPOC) este o boală cronică de plămâni caracterizată prin simptome respiratorii cronice (dispnee, tuse, producție de spută și/sau exacerbări) și care afectează atât bronhiile (bronșita cronică), cât și plămânii (emfizem). Ce se întâmplă de fapt, este o îngustare progresivă și ireversibilă a bronhiilor, ceea ce duce la scădere progresivă a capacității respiratorii. Fără tratament, BPOC duce la reducerea prematură și severă a capacității respiratorii, ceea ce duce la invaliditate și moarte prematură. BPOC-ul moderat înseamnă 6 ani de viață pierduți, în timp ce BPOC-ul sever generează o pierdere de 9 ani de viață.
Cauzele principale ale BPOC sunt fumatul, poluarea, statusul socio-economic scăzut, infecțiile din timpul copilăriei.
Diagnosticare
Primul pas în diagnosticarea BPOC îl reprezintă spirometria. De aceea, Societatea Română de Pneumologie anunță că în perioada 18-19 noiembrie, în intervalul 10.00-22.00, medici și tehnicieni vor efectua spirometrii gratuite în Sun Plaza, București, Calea Văcărești, nr. 391.
Doritorii sunt așteptați. Nu este nevoie de programare, iar testarea nu doare și nu durează mult.
Da in romania sansele de supravietuire sant cu mult mai mici in bpoc cat si in majoritatea bolilor fata de tarile europene ,in romania medicina lasa de dorit pentruca medicii te iau in derádere ca mai ai putin de trait sau nu se fac analizele corespunzatoare la intervalele de 3,6,9 luni prin controale analizele uzuale cat si cele pneomologice si vaccinarile anuale .iar majoritatea doctorilor profeseaza la cabunetele lor particulare unde costurile sant astronomice o consultație 250 ,300 lei pentru cateva minute vorbite cu pacientul plus ca te mai trimite sa faci alte snalize la alti colegi care si acolo iar sute de lei bune dar de unde ca majoritatea nu mai putem muncii si traim prin ajutoare sociale sau ajutati catusi de putin de familii cu pensii mici, Intrun cuvánt Hapsanela dupa banii cat de multi.